Nem módosította az alapkamatot a monetáris tanács, erősödött a forint
Gyilkos baktériumok a tengerben
Tengeri baktériumtörzseket vizsgálva amerikai kutatók megállapították, hogy bizonyos egyedeik antibiotikumot termelnek, azzal védik meg társaikat más baktériumtörzsektől.
A Massachusettsi Műszaki Egyetem (MIT) mikrobiológusainak a Science tudományos magazinban ismertetett felfedezése arra utal, hogy a vadon élő baktériumok körében a vártnál jóval összetettebb kapcsolati háló működik, amelynek felhasználásával új antibiotikumokat lehetne nyerni az emberi betegségek kezelésére.
Martin Polz és csoportja az óceánban élő Vibrionaceae (Vibrio) családba tartozó baktériumtörzset vizsgálta, amelynek tagjai együttműködnek az ugyanebbe a baktériumcsaládba tartozó más törzsekkel való versenyben. A törzs néhány egyede erőteljes antibiotikumot termel, amellyel megölik a kívülállókat, miközben a törzs többi egyedének nem árt, mert azok rezisztensek a vegyületre.
Polz hangsúlyozta, hogy a baktériumok társadalmi élete különlegesen fontos, tekintve, hogy az óceánok teljes biomasszájának 90 százaléka mikrobiális eredetű. A tengervíz egy milliliterében körülbelül egy millió mikroba él – tette hozzá a LiveScience című ismeretterjesztő portálnak nyilatkozva. Ezek a mikrobák felelősek a tápanyagok előállításáért, a szerves anyagok lebontásáért és más alapvető folyamatokért, amelyek az óceánokban zajló élethez szükségesek.
A Vibrio baktériumok között ártalmatlan lumineszkáló mikrobák is vannak, de olyan törzs is, amely kolerát okoz. A laboratóriumi körülmények között külön tenyésztett törzseket a kutatók „egymásnak eresztették”, hogy megfigyeljék, miként lépnek kapcsolatba egymással. Összesen 35 ezer ilyen interakciót írtak le a Vibrio baktériumtörzseknél, amelyek közül 850-ben zajlott bakteriális hadviselés a telepek között.
A kapcsolatok megfigyelése után a kutatók statisztikai elemzéssel állapították meg, hogy az ölésre szakosodott baktériumegyedek jóval nagyobb valószínűséggel ártottak a saját ökológiai populációjukon kívüli egyedeknek, mint azon belülieknek. „Ez volt az első jele annak, hogy valamiféle struktúra van a háttérben” – mondta Polz.
A küzdő törzseken belül a baktériumegyedek csak kis hányada „harcos”, ám közülük sok rögtön „szuperharcos”: egy telep Vibrio egyedeinek mintegy 5 százaléka képes legyőzni egy másik telep Vibrio törzsének több mint 25 százalékát.
Mivel a hagyományos antibiotikumok egyre hatástalanabbá válnak a rezisztens baktériumokkal szemben, az óceánok antibiotikum-termelő baktériumai új gyógyszerek forrásai is lehetnek.